KURZUS: Környezet-gazdaságtan

MODUL: II. modul: A környezetszennyezés gazdaságtana

II. modulzáró teszt

| 1. Döntse el, hogy az alábbi állítás igaz vagy hamis!
A társadalmi optimumban a határprofit nulla. |
1 pont
2. Döntse el, hogy az alábbi állítás igaz vagy hamis!
A szennyezés társadalmi optimuma esetén az externális határköltség és a társadalmi határköltség mindig egyenlő. |
1 pont
3. Döntse el, hogy az alábbi állítás igaz vagy hamis!
A szennyezés károsultja számára az egyéni optimumban az externális határköltség éppen nulla. |
1 pont
4. Döntse el, hogy az alábbi állítás igaz vagy hamis!
A szennyezés társadalmi optimumához tartozó termelési mennyiség mindig kisebb, mint a szennyező számára egyéni optimumot jelentő termelési mennyiség. |
1 pont
5. Döntse el, hogy az alábbi állítás igaz vagy hamis!
Az externális költség görbe alatti terület a károsultak által elviselni kénytelen externális határköltség nagyságát mutatja meg. |
1 pont
6. Döntse el, hogy az alábbi állítás igaz vagy hamis!
Az externális határköltség mindig kisebb, mint a társadalmi határköltség. |
1 pont
7. Döntse el, hogy az alábbi állítás igaz vagy hamis!
Az egyéni optimum a szennyező és a károsult számára eltérő lehet. |
1 pont
8. Döntse el, hogy az alábbi állítás igaz vagy hamis!
A szennyező vállalat egyéni optimumában az egyéni határköltség éppen megegyezik a piaci árral. |
1 pont
9. Az alábbi értékekre adja meg a helyes választ!
Az MEC=2/3 Q és M π=15-Q (ahol Q a termelési mennyiség) adatokat figyelembe véve válaszoljon az alábbi kérdésekre!
9/a. Mennyi lesz Qmax és Q* értéke? Qmax= Q*= 1 pont
9/b. Mennyi a társadalmilag elfogadható externális költség? A társadalmilag elfogadható externális költség: 1 pont
9/c. Mennyi a társadalmilag nem indokolt profit? A társadalmilag nem indokolt profit 1 pont
9/d. Mennyi a nettó társadalmi haszon? A nettó társadalmi haszon: 1 pont
9/e. Mennyi az összes externális költség? Az összes externális költség 1 pont
10. Egy vízminta elemzése során a kémiai oxigénigény (KOI) magasabbnak bizonyult, mint a biológiai oxigénigény (BOI). Mivel magyarázható ez?
| ez csak mérési hiba lehet
| ez természetes, minden mérés esetén így kell lennie
| túl sok szerves anyag volt a vízben
| túl sok levegő volt a vízben
| túl sok toxikus anyag volt a vízben
1 pont
11. Jelölje meg az alábbiak közül az igaz állítást!
| A pigoui adó egyenlő a társadalmi optimumban vett externális határköltséggel.
| A Coase-tétel szerint az esély az alkura minden esetben egyforma, ha a tulajdonjogokat az állam gyakorolja.
| A pigoui adó egyenlő a társadalmi optimumban vett társadalmi határhaszonnal.
| A Coase-tétel szerint a "szennyező fizet elv" minden esetben érvényesül, ha a tulajdonjogok meghatározottak.
1 pont
12. Egy folyó felső szakaszán papírgyár üzemel, amely jelentős mennyiségű szerves szennyezőanyagokat bocsát a folyó vizébe. A folyón lejjebb található állattenyésztő telep számára ezzel externális víztisztítási költségeket okoz. A papírgyár hasznait az
M π=6− 1 3 Q
az állattenyésztők költségeit az
MEC= 1 3 Q
függvények jellemzik, ahol Q a papírgyár által előállított papír mennyisége.
12/a. Ha mindenkinek joga van a tiszta környezethez, akkor melyik fél kezdeményezhet alkut a papírgyár termelési mennyiségéről?
| Papírgyár
| Állattenyésztő
1 pont
12/b. Minimum mekkora összeget kell felajánlania? A felajánlandó összeg: 1 pont
12/c. Mekkora termelési mennyiségben fognak a felek megállapodni? A termelési mennyiség: 1 pont
12/d. Ha mindenkinek joga van a környezetet használni, akkor melyik fél kezdeményezhet alkut a papírgyár termelési mennyiségéről?
| Papírgyár
| Állattenyésztő
1 pont
12/e. Maximum mekkora összeget kell felajánlania? A felajánlandó összeg: 1 pont
12/f. Mekkora termelési mennyiségben fognak a felek megállapodni? A termelési mennyiség: 1 pont
12/g. Ha a konfliktust az állam szeretné eldönteni termékdíj kivetésével, mekkora adót kéne kivetnie a papírgyárra? A kivetendő adó: 1 pont
12/h. Ha az állam norma felállításával szeretné biztosítani a társadalmi optimumot, mekkora normát kellene megállapítania a papírtermelésre? A megállapítandó norma: 1 pont
12/i. Milyen mértékű bírság biztosítaná a norma betartását? A bírság mértéke: 1 pont
13. Döntse el, hogy az alábbi állítás igaz vagy hamis!
A termékdíjat olyan árukra vetik ki, amelyek életciklusuk valamelyik részében környezetszennyezők. |
1 pont
14. Döntse el, hogy az alábbi állítás igaz vagy hamis!
A termékdíjat általában hulladékokra vetik ki. |
1 pont
15. Döntse el, hogy az alábbi állítás igaz vagy hamis!
A termékdíj versenysemleges szabályozás. |
1 pont
16. Döntse el, hogy az alábbi állítás igaz vagy hamis!
A termékdíj alapvetően abban különbözik a környezetterhelési díjtól, hogy termelési egységre vonatkozik. |
1 pont
17. Döntse el, hogy az alábbi állítás igaz vagy hamis!
A környezetterhelési díjat csak normákkal együtt használják. |
1 pont
18. Döntse el, hogy az alábbi állítás igaz vagy hamis!
A környezetterhelési díj diszkriminatív, mert csak egyes szennyezőket érint. |
1 pont
19. Döntse el, hogy az alábbi állítás igaz vagy hamis!
A környezetterhelési díj abban hasonlít a termékdíjra, hogy mindkettőt szennyezési egységek után kell fizetni. |
1 pont
20. M π=8-q, MEC=7q ahol q a szennyezőanyag egységnyi mennyiségét jelöli. A hatóság 2 egységnyi normát állapít meg, melyhez 2 egységnyi bírságot rendel.
20/a. Mekkora lesz a vállalat szennyezése? A vállalat szennyezése: 1 pont
20/b. Mennyi büntetést fizet a szennyező? A büntetés: 1 pont
20/c. Mekkora bírsággal lehetne betartatni a normát? A bírság: 1 pont
20/d. Milyennek ítélhető a 2 egységnyi norma?
| Szuboptimális
| Optimális
| Magasabb, mint az optimális
1 pont
20/e. Ha az állam adóval kívánná elérni a társadalmilag optimális szennyezés kibocsátási szintet, mekkora adót kéne kivetnie? A kivetendő adó: 1 pont
20/f. Mennyi adóbevétel származna ebből? Az adóbevétel: 1 pont