KURZUS: Környezet-gazdaságtan

MODUL: II. modul: A környezetszennyezés gazdaságtana

5. lecke: Az optimális szennyezés elérése piaci alku révén

| Ebben a leckében a már megismert optimum elérésének állami beavatkozást nem igénylő eszközét, a piaci alkut tekintjük át, valamint annak eredményességét és feltételeit. Megismerkedünk a Coase-tétellel.
A követelmények eredményes teljesítése érdekében olvassa el a Környezetgazdaságtan c. jegyzet 6. fejezetét, a 6.1. és 6.2. alfejezeteket!
Tevékenységek
A lecke tanulása során végezze el az alábbi tevékenységeket, amelyek segítségével képes lesz a követelmények teljesítésére.
Tanulmányozza a 6.1. ábrát és értelmezze az optimális szennyezés kialakulását alku révén! Különböztesse meg a két alapesetet! Tanulmányozza a 6.2. ábrát! Értelmezze a két alapesetben fizethető és fizetendő kompenzációk mértékét! Sorolja fel és tanulja meg a Cose-tétel feltételeit és korlátait! Oldja meg és ábrázolja a fejezet végén található gyakorló feladatot!
Követelmények
A leckét akkor sikerült megfelelően elsajátítania, ha Ön képes
a szennyezés társadalmi optimumának alku révén történő elérésére vonatkozó állításokról eldönteni, hogy igazak vagy hamisak, a szennyezés társadalmi optimumát bemutató ábrán szereplő területek megnevezése a Coase-tétel szerint fizetendő kompenzációs összegek alapján, felsorolásból kiválasztani a Coase-tétel korlátait és feltételeit, megoldani és ábrázolni a jegyzetben találhatóhoz hasonló típusú számítási feladatokat.
Önellenőrző kérdések

| 1. Az alábbi ábrán a szennyezés társadalmi optimumának elérését ábrázoltuk alku révén. Párosítsa össze a megnevezéseket azok Coase-i elmélet szerinti tartalmával! Írja be a megfelelő számokat a mezőkbe! M π MEC Az alku eredményeként kialakuló gazdasági aktivitás szintje "B" esetben az alkut megelőző gazdasági aktivitás szintje "A" esetben a szennyező által fizetendő kompenzáció minimuma "A" esetben a szennyező által fizetendő kompenzáció maximuma "B" esetben a károsult által fizetendő kompenzáció minimuma "B" esetben a károsult által fizetendő kompenzáció maximuma
2. Az alábbi megállapítások közül mely feltételeknek kell teljesülni az Coase-tételt leíró modell érvényességéhez?
| A tranzakciós költségek ismertek.
| Az érintettek ismerik egymást.
| A természethez fűződő jogok meghatározottak.
| Az érintettek száma ismert.
| Az érintett csoportok jól körülhatárolhatóak és számuk alacsony.
| Nem áll fenn a fenyegetettség, hatalmi függőség egyik szereplő között sem.
| A tranzakciós költségek elhanyagolható mértékűek.
| Az alkuval kapcsolatos cselekvés függ az érintettek vagyoni helyzetétől.
3. Döntse el, hogy az alábbi állítások igazak vagy hamisak!
A tulajdonjogok kezdeti kiosztása nem befolyásolja az alku eredményességét. |
A szereplők vagyoni helyzete hatással lehet az alku létrejöttére. |
4. Döntse el, hogy az alábbi állítások igazak vagy hamisak!
Az állam szerepe az alkuban csak és kizárólag a tulajdonjogok kikényszeríthetőségének biztosítása. |
Alku létrejöhet a globális környezeti problémák esetében is, hiszen az érintettek köre ismert. |
5. Döntse el, hogy az alábbi állítások igazak vagy hamisak!
Az alkut minden esetben a szennyező kezdeményezi, hiszen a szennyező fizet elv érvényes. |
Az államnak semmilyen szerepe nem szabad hogy legyen, különben a Coase-tétel nem érvényesül. |
6. Jelölje meg az igaz állítást!
| A Coase-tétel szerint az alku eredményeként az externális határköltség minden esetben meghaladja az egyéni határprofitot.
| A Coase-tétel szerint az esély az alkura minden esetben egyforma, ha a tulajdonjogokat az állam gyakorolja.
| A Coase-tétel szerint az alku eredménye minden esetben egyforma.
| A Coase-tétel szerint a "szennyező fizet elv" minden esetben érvényesül, ha a tulajdonjogok meghatározottak.
7. Egy konvencionális gazdálkodást folytató mezőgazdasági vállalkozó hasznait a
M π=20−Q
határprofit függvény jellemzi, ahol Q a megtermelt termény mennyisége (tonnában). A szomszédos földeken működő biotermesztő számára a gazda által használt vegyszerek költségnövekedést eredményeznek, mely externális költségeket az
MEC= 3 2 Q
függvény jellemzi.
Ábrázolja a feladatban meghatározott függvényeket! Jelölje az ábrán a mezőgazdasági termelő egyéni optimumát, vagyis a profitmaximumhoz tartozó termelési mennyiséget (Qmax) és a társadalmilag optimális termelési mennyiséget (Q*)!
7/A. A jogszabályok szerint mindenkinek joga van a környezetet használni (és szennyezni).
7/A/1. Ebben a jogszabályi környezetben melyik termelő fogja kezdeményezni az alkut?
| Konvencionális termelő (szennyező)
| Biotermesztő (károsult)
7/A/2. Mekkora termelési mennyiségről indul meg az alkufolyamat a két gazda között? tonna
7/A/3. Milyen termelési mennyiség fog kialakulni az alku eredményeképpen? tonna
A szokásos jelöléseket alkalmazva nevezze el A, B, C, D háromszögeket és jelölje területüket az ábrán! Az ábra segítségével számítsa ki a következő értékeket, melyek a megnevezett területeket jelentik!
7/A/4. Mely terület jelöli azt az összeget, amelyet az ajánlatot tevő félnek minimum fel kell ajánlania?
| C terület
| A+B terület
| B terület
| C+D terület
7/A/5. Mekkora ez az összeg? ezer Ft
7/A/6. Mely terület jelöli azt az összeget, amelyet az ajánlatot tevő félnek maximum fel kell ajánlania?
| C terület
| A+B terület
| B terület
| C+D terület
7/A/7. Mekkora ez az összeg? ezer Ft
7/B A jogszabályok megváltozása után mindenkinek joga van a tiszta környezethez.
7/B/1. Ebben a jogszabályi környezetben melyik termelő fogja kezdeményezni az alkut?
| Konvencionális termelő (szennyező)
| Biotermesztő (károsult)
7/B/2. Mekkora termelési mennyiségről indul meg az alkufolyamat a két gazda között? tonna
7/B/3. Milyen termelési mennyiség fog kialakulni az alku eredményeképpen? tonna
7/B/4. Mely terület jelöli azt az összeget, amelyet az ajánlatot tevő félnek minimum fel kell ajánlania?
| C terület
| A+B terület
| B terület
| C+D terület
7/B/5. Mekkora ez az összeg? ezer Ft
7/B/6. Mely terület jelöli azt az összeget, amelyet az ajánlatot tevő félnek maximum fel kell ajánlania?
| C terület
| A+B terület
| B terület
| C+D terület
7/B/7. Mekkora ez az összeg? ezer Ft
7/B/8. A két eset közül melyikben érvényesül a "szennyező fizet" elv?
| "A" esetben
| "B" esetben
| Mindkét esetben
| Egyik esetben sem
7/B/9. Az alku során kialakuló termelési mennyiség
| "A" esetben több
| "B" esetben több
| Mindkét esetben egyforma
7/B/10. Az esély az alkura
| "A" esetben nagyobb
| "B" esetben nagyobb
| Mindkét esetben egyforma
8. Oldja meg a fejezet végén található gyakorló feladatot! Adja meg a feladat kérdéseire kapott eredményeket!
A kávéházi zajszennyezés externális határköltsége a lakók számára:
MEC= 11 9 Q
A kávéház számára eredményezett határprofit:
M π=20−Q
ahol Q a kávéház teraszán levő asztalok száma este 10 után.
8/a. Hány asztalnál van a gazdasági aktivitás egyéni optimuma a kávéház számára?
8/b. Hány asztalnál van a gazdasági aktivitás egyéni optimuma a lakók számára?
8/c. Hány asztal üzemeltetése jelenti a társadalmi optimumot?
8/d. Ki tesz ajánlatot, ha a csendhez van joga mindenkinek?
| Kávéház
| Lakók
8/e. Legalább mekkora összeget kell felajánlania, hogy az alku a társadalmi optimumot eredményezze?
8/f. Ki tesz ajánlatot, ha a zajongáshoz van joga mindenkinek?
| Kávéház
| Lakók
8/g. Legalább mekkora összeget kell felajánlania, hogy az alku a társadalmi optimumot eredményezze?